![<p>Marea Valamar Collection Suites, Valamar Riviera</p>](https://lidermedia.hr/images/slike/2021/07/30/o_397444_1024.jpg)
Kad je prošlog lipnja izišao posebni prilog 'Lider invest – zapad', zračio je je optimizmom. Vjerovalo se da se pandemija bliži kraju, nije se mnogo razmišljalo o sezonalnosti virusa i drugi val činio se daleko. Bližilo se ljeto i život je bio dobar. Veliki hotelski lanci u Istri poput Valamara, Maistre i Arena Hospitality Groupa pripremali su se za prve ljetne goste i provodili sve epidemiološke mjere da bi oni uživali u bezbrižnu i zdravu ljetu, a JGL grupa grabila je velikim koracima i u pandemijskoj 2020. ostvarila rekordne rezultate premašivši milijardu kuna ukupnih prihoda. Nastavak je to dobrih poslovnih rezultata iz 2019. kad je bila najveća izvoznica u Primorsko-goranskoj županiji s ostvarenih 417,6 milijuna kuna samo od izvoza.
Nastavak ulaganja
Za JGL je najteža godina za biznis diljem svijeta bila toliko uspješna da je Grupa zabilježila dvoznamenkasti rast i s 1020 milijuna kuna ukupnih prihoda postala je najveća hrvatska farmaceutska kompanija. Prelazak granice od milijardu kuna prihoda svrstao ju je u skupinu u kojoj je dvadesetak najvećih proizvođačkih kompanija u Hrvatskoj. U osnovnome, farmaceutskom poslovanju JGL je 2020. također zabilježio dvoznamenkasti rast prihoda, a poslovni prihodi premašili su 800 milijuna kuna uz povećanje EBITDA marže za više od jedan postotni bod, na 18,6 posto, objavljeno je iz tvrtke. Također, rast operativne dobiti i smanjenje zaduženosti otplatom kreditnih obveza nadmašili su pad likvidnosti, prije svega na hrvatskom tržištu, pa je faktor zaduženosti (neto dug/EBITDA) tijekom godine smanjen s 2,8x na 2,2x EBITDA-e.
Prema udjelima u neto prodaji Rusija je i dalje JGL-ovo najveće tržište s 39 posto; slijede B2B poslovanje i hrvatsko tržište, koje prate Ukrajina i Kazahstan. Kad je o brendovima riječ, Aqua Maris nosi 36 posto udjela u prodaji, slijedi sve važniji B2B portfelj s 15 posto, zatim Aknekutan i Meralys, svaki sa sedam posto udjela, te Vizol S, čiji je udio u prodaji udvostručen tijekom 2020. Prošle je godine neometano, u oba smjera, nastavljena poslovna suradnja sa strateškim partnerom, poljskim farmaceutskim poduzećem Polpharmom. S jedne su se strane uspješno nastavili transferi razvojnih i komercijalnih projekata, a s druge je strane realizirano lansiranje Vizola S i Viseta na poljsko tržište. U osnovnom je biznisu JGL grupa 2020. ostvarila 670 milijuna kuna prihoda na izvoznim tržištima. U njoj kažu da će i u ovoj neizvjesnoj godini nastaviti planirane investicije. Prije svega misle na projekt 'Integra 2020', vrijedan 373 milijuna kuna, čije je financiranje dogovoreno s HBOR-om. Naglašavaju da su planirana i daljnja ulaganja u istraživanje i razvoj, digitalizaciju i robotizaciju te nastavak intenzivne suradnje sa Sveučilištem u Rijeci.
Posljedice zatvaranja 2020.
U Istarskoj županiji pozitivnim su se rezultatima 2019., s ukupno ostvarenih 856,3 milijuna kuna dobiti, istaknuli hotelski lanci Valamar, Maistra, Arena Hospitality Group i Plava laguna. Arena Hospitality Group te je godine uložio više od 240 milijuna kuna u svoj imovinski portfelj, što je uključivalo ulaganje u kamp Arena Grand Kažela i prvih deset smještajnih jedinica apartmanskog naselja Arena Verudela Beach, a 2020. nastavio je drugu fazu ulaganja u kamp Arena Grand Kažela kako bi dobio četiri zvjezdice, za što je izdvojeno oko 50 milijuna kuna. U sklopu investicije postavljeno je dodatnih 45 novih luksuznih kućica za kampiranje, prilagođene su luksuzne parcele za vlasnike kampera, a renovirani su i sanitarni čvorovi namijenjeni gostima, restoran, bar te sportski centar.
– Ukupna investicija u kamp Arena Grand Kažela u obje faze iznosi nešto više od 200 milijuna kuna – objavili su iz AHG-a i dodali da se nastavlja i s planiranim ulaganjem u apartmansko naselje Arena Verudela Beach za koje će biti izdvojeno oko 60 milijuna kuna, kao i u hotel Brioni, za koji je izdvojena investicija od 3450 milijuna kuna.
Grupa Valamar Riviera, jedna od vodećih hrvatskih turističkih kompanija, 2020. ostvarila je ukupne prihode od 697 milijuna kuna, odnosno 31 posto od ukupnih prihoda realiziranih prošle godine, što je posljedica zatvaranja turističkih objekata od ožujka do kraja svibnja i velikih poremećaja turističkih tokova izazvanih globalnom pandemijom koji su nastavili negativno utjecati na volumene poslovanja u visokoj sezoni i posezoni.
– Unatoč nepovoljnim okolnostima poslovanja Grupa je tijekom 2020. ostvarila 2,3 milijuna noćenja i pozitivnu prilagođenu EBITDA-u od 126 milijuna kuna. S obzirom na inicijalno nepredvidiv konačan negativan efekt pandemije COVID-19 na turističke, ekonomske i gospodarske tokove te posljedično na poslovanje Valamar Riviere zadovoljni smo ostvarenim rezultatima i prilikom da se barem djelomično realizira turistička sezona – objavljeno je u tvrtkinu financijskom izvještaju.
Završetak započetoga
Što se tiče investicija, u Valamar grupi početno je planirani investicijski ciklus za 2020. iznosio više od 800 milijuna kuna, ali smanjen je za 120 milijuna kuna, na 705 milijuna kuna, a za 2021. Nadzorni odbor odobrio je iznos za investicije od 132 milijuna kuna.
– Smanjena ulaganja planirana za 2021. fokusirana su na završetak započetih projekata i pripremu projekata za novi rast i razvoj kad se za to steknu uvjeti, pri čemu će prioritet biti maksimiranje slobodnoga novčanog toka i smanjenje kreditne izloženosti kako bi se što prije ponovno ostvario omjer neto duga i EBITDA-e iz poslovnih razdoblja koja su prethodila krizi zbog COVID-19 – piše u financijskom izvješću Grupe.
Maistra je pak 2020. zabilježila 45 posto prodaje iz 2019., a njezin konsolidirani prihod od prodaje turističkog segmenta 2020. iznosio je 587 milijuna kuna, što je 35 posto ostvarenja od godine prije.
Posebni režim
Građevinski sektor najmanje je pogođen trenutačnom pandemijom, što se dobro vidi u Rockwool Adriaticu, koji je i 2019. bio druga najveća tvrtka prema prihodima u Istarskoj županiji, odmah iza Valamara. Godine 2019. ostvario je 723,2 milijuna kuna prihoda, a poslovna godina 2020., kažu u toj tvrtki, nije bila toliko loša kao što se činilo na početku.
– Postigli smo malo slabije poslovne rezultate u odnosu na 2019., koja je nama bila vrlo uspješna godina. Početak prošle godine bio je za nas rekordan i sve je djelovalo vrlo optimistično, no tada se zbog pojave virusa u ožujku izvoz u Italiju gotovo prepolovio i u travnju nismo imali gotovo nikakvu isporuku za to svoje tradicionalno najveće izvozno tržište. Budući da izvozimo u više od petnaest zemalja, uložili smo golem trud kako bismo osigurali neometanu proizvodnju i isporuke. U skladu s epidemiološkim preporukama uspostavili smo poseban režim primanja vozača i predaje papira nakon utovara, a to činimo i danas. Sve epidemiološke mjere provodimo vrlo strogo, zato nismo imali kašnjenja u svojoj tvornici – kažu u toj tvrtki.
Tijekom 2020. Rockwool Adriatic uložio je oko dva milijuna eura u tvornicu kako bi poboljšao proizvodne procese i ove godine nastavlja ulagati u povećavanje učinkovitosti proizvodnje.
Dominacija turizma
U regiji zapad, koja obuhvaća tri županije, Primorsko-goransku, Istarsku i Ličko-senjsku ili, kraće i odmilja, PrILiku, posluje 23,9 tisuće poduzeća, što je 17,2% od ukupnog broja u RH (137,8 tisuća). Zapošljava 125 tisuća radnika, što je udio od 12,82% u ukupnom broju radnika realnog sektora Republike Hrvatske, koji iznosi 973 tisuće. Udio broja radnika znatno je manji u odnosu na udio u broju poduzeća, što pokazuje da su u toj regiji poduzetničke ambicije ljudi izraženije, pogotovo u Istri, pa je prosječan broj zaposlenih sedam, koliki je za RH, u PrILici je 5,2, a u Istri 4,8.
Prema veličini, struktura poduzeća na zapadu malo je drukčija u odnosu na RH i preostale četiri regije, i to u korist mikropoduzetništva. U Istri je udio mikropoduzetnika 92,1%, a u ustalim regijama RH 89,3%. Udio ukupnih prihoda koje su ostvarili 2019. (Istra 80,1 milijardu kuna – RH 800,4 milijarde kuna) još je manji u odnosu na udio broja poduzeća i radnika, a udio neto dobiti (2,5 milijardi kuna) sveden je na 8,3%. U realnom sektoru triju zapadnih županija uz trgovinu, koju predstavlja četiri tisuće poduzeća, 22 milijarde prihoda i 703 milijuna neto profita, dominantna je gospodarska djelatnost turizam.
– Ukupno je 2700 poduzeća iz toga gospodarskog sektora s 23,8 tisuća radnika preklani ostvarilo 11 milijardi kuna ukupnih prihoda i ostvarilo neto profit od 904 milijuna kuna ili 57,7 posto neto profita sektora smještaja i ugostiteljstva RH, a udio prihoda ostvarenih od direktnog izvoza sektora smještaja i ugostiteljstva regije, koji je u cijelom petogodišnjem razdoblju od 47 do 48 posto, dva je puta veći od udjela izvoza za taj sektor na razini RH, koji iznosi od 23 do 24 posto – objašnjava certificirani savjetnik za menadžment iz tvrtke Konter Nikola Nikšić.
Unatoč tome što prihodi sektora 'smještaj i ugostiteljstvo' tvore samo četiri posto ukupnih prihoda realnog sektora RH (800,4 milijarde kuna), ne treba zanemariti da je prosječan rast prihoda tog sektora od 2015. do 2019. od 10% bio dva puta veći od rasta realnog sektora RH (5%), udio izvoza za četiri postotna boda veći od RH (19% – 10%), a neto profitna marža (5%) za 1,2 postotna boda veća (3,8%).
– Važno je što je udio bruto investicija realnog sektora samo u novu dugotrajnu imovinu iznosio 13,7 milijardi kuna i što na njega otpada 10,2 posto udjela u ukupnom iznosu realnog sektora RH, koji iznosi 134 milijarde kuna – kaže Nikšić.